Věc: Zpráva ze služební cesty
Místo pobytu: Stockholm, Švédsko
Termín služební cesty: 2. 9. 2014 – 7. 9. 2014

V rámci projektu Budování vědeckého týmu a zapojování do mezinárodních sítí v oblasti čínských studií jsem se společně s Mgr. et Bc. Jarmilou Fiuráškovou, Martinem Lavičkou, M.A., Mgr. Martinou Rysovou z KAS UP zúčastnila 34. zahraniční konference European Association of Sinological Librarians (EASL), která se konala v termínu od 2. do 5. září 2014 ve Stockholmu, Švédsko.
Konference byla zahájena ve středu 3. září 2014 presidentkou EASL Mayou Fuchs, která načtrtla program konference a agendu 34. setkání sinologických knihovníků z Evropy. Za hostitelskou knihovnu, resp. za Stockholmskou univerzitu, nás slavnostně uvítal Prof. Torbjörn Lodén a zmínil švédskou tradici oboru sinologie (Karlgren ad.).
Po úvodním zahájení se každý z účastníků konference představil a stručně informoval o novinkách ze svého pracoviště. Setkání se zúčastnili i noví členové, kteří se všem představili podrobněji. Odpoledne v rámci interního setkání jsme shrnuli minulou 33. konferenci EASL v Leidenu. V rámci programu byly zajištěny návštěvy dvou knihoven: 1. ukázka vzácných starých tisků ve Stockholm University Library a 2. Far Eastern Library, na kterou navázala komentovaná prohlídka Museum of Far Eastern Antiquities. V rámci konference proběhly i prezentace prodejců čínských elektronických databází a prezentace členů EASL: Delphine Spicq (Collège de France, Paris): “Examination papers”, Joshua Seufert (Bodleian Library, Oxford): “New Allegro catalogue”, David Helliwell (Bodleian Library, Oxford): “An update on the Serica project”, Marc Winter (Institute of Asian and Oriental Studies, East Asian Studies, Zurich): “New joint library system in Switzerland – some problems”, Helena Heroldová (Náprstek Museum, Prague): “Mongolian Prints Manuscripts in Tibetan Language kept in the Náprstek Museum in Prague”, Katarína Feriančíková (Charles University, Prague): “Theses of Institute of East Asian Studies in Thesis Repository of Charles University, Prague”, Marc Gilbert (Bibliothèque Municipale de Lyon) : “Report on the IFLA conference 2014“. Na závěr byla schválena agenda letošní konference, ta příští již 35. se bude konat v nově otevřeném Oxford China Centre v září 2015.

Detailní informace o konferenci budou podány v odborné zprávě z této cesty.

ODBORNÁ KNIHOVNICKÁ ZPRÁVA ZE SLUŽEBNÍ CESTY, 
PROJEKT KAS UP – EASL MEATING, 3.-5.9.2014, STOCKHOLM

Z jednání konference EASL 2014 vyplynulo, že knihovnické zpracování knih, dokumentů, vzácných tisků apod. z asijských oblastí, které používají znaky, v Evropě stále naráží na tytéž problémy. Transkripce ze znakových jazyků do latinky velmi záleží na obeznámení knihovníka s přijatými standardy na přepis, v procesu akvizice a katalogizace pravidelně funguje více osob (akvizitér, sinolog, japanolog apod., který přepíše znaky do latinky, katalogizátor, který materiál zpracuje). To znamená, že nikoliv zřídka dochází k posunům v informacích o dokumentu, které potom poskytuje konečný záznam v katalogu. Jako jednoznačný identifikátor v přepisu mezi znaky a latinkou se stále jeví ISBN (International Standard Book Number), pokud je jím samozřejmě dokument označen (tzn. cca posledních 20-30 let, ISBN má počátky v 60. letech 20. století; Čína má přidělený jednoznačný identifikátor své skupiny, a sice číslo 7, např. 7-80052-708-5), tam je potom identifikace a katalogizace téhož dokumentu rovněž jednoznačná a umožňuje to nevytvářet různé záznamy pro jeden (totožný) document.

Další problémy nastávají, pokud katalog vedený ve znacích je nutné připojit v rámci přechodu na nový automatizovaný knihovnický systém, obzvláště typu discovery, k jinému, obzvláště soubornému katalogu dané instituce, pod kterou jsou knihovny asijských studií zařazeny. Téměř jedinou možností se jeví připojit katalog stávající, ať už ve znacích, či ve vlastním katalogizačním prostředí, k novým discovery systémům pomocí open source nabídky automatizovaných knihovnických systémů.

O této problematice výmluvně pohovořil např. pan Joshua Seufert z Bodleian Library, Oxford, a v následné diskuzi jsme se shodli, že obzvláště Finsko, které používá VUFind, open source systém, tím vyřešilo velmi mnoho problémů. Open source systémy totiž umožní připojit stávající katalogy k souborným či jiným katalogům dle potřeby dané instituce tak, aby se záznamy nemusely konvertovat, přepracovávat, upravovat. Připojí se v té podobě, jak jsou, fungují nadále tak, jak fungovaly, bez vynaložených víceprací na konverzi (která často ani není možná díky zastaralosti techniky a původního knihovnického systému), a přitom je open source systém poskytne uživateli velmi jednoduše pouhým definovaným odkazem. Protože Knihovna UP naprosto seriózně uvažuje o aplikaci VUFind pro svoje použití pro potřeby on-line katalogu a současně spolupráce s jinými, než univerzitními subjekty, otevírá se tu prostor pro celoevropskou diskuzi o dalším trendu použití automatizovaných knihovnických systémů typu discovery (např Alma, Primo, firma Ex Libris). Jsou neuvěřitelně drahé, implementace trvá dlouho, vícepráce vynaložené na přechod  k těmto systémům jsou značné.

Tento názor sdílela rovněž paní Benedicte Vaerman z OOst-Aziatische Bibliotheek, Leuven, neboť má čerstvé zkušenosti z aplikace discovery systému Alma. Systém Alma je zcela nový produkt firmy Ex Libris, jehož cena je velmi vysoká, knihovna v Leuvenu je jedna z prvních, co ho v Evropě zakoupila (ředitel Ex Libris pro Evropu v červnu teprve zmiňoval, že Almu začnou prodávat a cena pro evropský trh ještě není stanovená). Paní Vaerman zmiňovala dlouhou dobu implementace, potíže s převodem starého systému do nového, navíc dokládala, že naprosto nesplnil jejich očekávání, práci zatím v knihovně nijak neulehčil, spíše naopak, a ukončení zkušebního provozu nebylo definováno.

Zatím tedy závěry z přednášek EASL meeting a z rozhovorů s kolegy knihovníky po celé Evropě vyplývá, že řešením, které by elegantně zvládlo problémy s transkripcí a katalogizací v asijských knihovnách, by mohly být právě open source systémy, které kromě toho, že fungují téměř okamžitě po zavedení, nejeví žádné velké poruchy, je uživatelsky snadné je používat, mají jednu zásadní výhodu – jsou zdarma. Jejich zavedení je pouze otázkou dané instituce a kvality práce jejich oddělení IT.

Další velmi významnou oblastí, a také problematickou z důvodů finančních, je oblast elektronických informačních zdrojů. Vzhledem ke značnému rozvoji Číny a její snaze o spolupráci v celosvětovém měřítku nastává potřeba přikročit k užším a konkrétnějším formám spolupráce ohledně přístupu do databází. Nadějnou vlaštovkou v tomto směru bude jistě očekávané jednání pana Matthiase Kauna, Staatsbibliothek Berlín, v Praze na Univerzitě Karlově.

Za Knihovnu Univerzity Palackého z těchto třídenních jednání, důkladných diskuzí s kolegy a následného utřídění množství získaných informací vyplývají směrem ke Katedře asijských studií UP a jejich katederní knihovně tři možnosti, které budou v průběhu následujících měsíců vyhodnoceny katedrou a zvolen pro obě strany ten nejvhodnější model budoucí spolupráce.

V Olomouci dne 16.9.2014					H. Sedláčková