Zpráva k zahraniční pracovní cestě

Ve dnech 2.–8.11.2014 se skupina 6 pracovníků Knihovny Univerzity Palackého (mezi nimiž byla i vedoucí fakultní oborové knihovny FTK UP) zúčastnila  zahraniční pracovní cesty do Finska za účelem získání zkušeností s internacionalizací ve finském knihovnickém prostředí.
•	Pondělí 3. 11. 2014
Osobní pozvání do partnerské univerzity projektu, a sice knihovny partnerské sportovní fakulty instituce Haaga-Helia University of Applied Sciences v helsinské části Pasila (jednu zastávku vlakem od centra) http://www.haaga-helia.fi/en/about-haaga-helia/int  jsme obdrželi od vedoucí knihovny paní Eeva Klinga-Hyöty a knihovnu jsme navštívili v pondělí dne 3.11.2014. Hlavní univerzitní knihovna zabírá třetí patro 7 let staré budovy. Je velmi účelně zařízena a využívá nejmodernější knihovnické technologie. Splňuje veškeré požadavky na knihovnu 21. století. Samozřejmá je noční studovna, místnost pro elektronické zkoušky, místnosti pro skupinovou práci, je vybavena pohovkami, sedacími vaky, stolky, zázemím pro občerstvení, budova má dole v přízemí velkou kavárnu-kantýnu. Již mnoho let se ukazuje, že nejdůležitějších funkcí současných knihoven je především místo pro setkávání a pro přímou komunikaci. Tím víc, čím víc tráví mladí lidé času na sociálních sítích, tím je také komplikovanější navazovat přímý hovor, vztahy a přátelství - knihovna je pro tuto potřebu velmi přirozené místo.
•	Úterý 4. 11. 2014 
Ředitelka National Research Library, paní Liisa Savolainen, a její kolegové Mika Solakangas, vedoucí Customer Services, paní Leena Jansson, knihovice, a Irma Raijonen ze Slavonic Library nám prezentovali National Library of Finland, její organizační strukturu, možnosti, vize, otázky personální i technické. Podrobně jsme probrali rozpočet knihovny (25 milionů euro), který z poloviny je spotřebovávaný na platy zaměstnanců, ale druhá polovina umožnuje finským knihovníkům tvořit nadstavbu a platit profese, na které se v českých knihovnách finance nalézt nedají, nebo jen částečně k standardním úvazkům. Finské knihovny, jak jsme se přesvědčili během celého našeho pobytu ve Finsku, mají nejmodernější techniku, samoobslužné výpůjčky i vracení knih, takže jejich knihovníci potom mají čas na nadstavbu – na mnoho hodin školení a vzdělávání uživatelů, na partnerskou spolupráci s akademiky i studenty, na tvorbu strategií a vizí, které přesahují místní úroveň a často i tu národní.
Prohlédli jsme si s podrobným výkladem prozatímní prostory knihovny, původní historická budova knihovny je v rekonstrukci a bude se otvírat v roce 2016. K tomuto roku se také vztahuje nová tvorba koncepce práce jednotlivých oddělení, kterou vymýšlejí výše uvedení manažeři. Úsměvnou perličkou byl náš dotaz na počet knihovních jednotek ve fondu – zatímco my počítáme na kusy, místní knihovníci počítají na kilometry – takže celkově mají 115 kilometrů polic (cca 3 miliony knih plus ostatní zdroje).
Pro nás velmi blízká byla prohlídka části Slavonic Library, kde jsme měli možnost pohovořit o internacionalizaci v knihovnách jako takové – fondy této knihovny jsou totiž jedny z největších v Evropě, co se ruské literatury týká, takže se sem sjíždějí badatelé z celého světa, často z Ruska, ale hlavně z Evropy a také ze Spojených států amerických. Jazyky jako ruština, angličtina, francouzština tak potom nacházejí v knihovnické práci zásadní uplatnění vedle jazyků rodných, finštiny či švédštiny.
•	Středa 5. 11. 2014
Navštívili jsme hlavní knihovnu Helsinki Yliopisto (University of Helsinki):  http://www.e-architect.co.uk/helsinki/university_helsinki_city_campus_library.htm. Knihovna funguje jako nezávislý institut Helsinské univerzity. Je tu pro 4 kampusy a 11 fakult, což znamená 40 000 studentů a zaměstnanců, a deklaruje, že je otevřená všem. Management se dělí na Access Services, Research Services, Learning Services a Internal Service, každá část má vlastního ředitele /ředitelku. Návštěvníků přijímá 7 000 denně (a denně také eviduje 1.700 výpůjček, 17.500 vyhledávání v knihovních databázích), a co je velmi důležité, každý den vyučují knihovníci průměrně 5 hodin své uživatele v tzv. informační gramotnosti. Na půdě této architektonicky skvostné knihovny jsme byli přijati nejprve paní Marjo Kuusela, akvizitátorkou, která nás seznámila v diskuzi a ve své prezentaci s odborným úsekem akvizice knihovny. Zdůraznila novou politiku nákupu, a sice „e-first“, tedy nákup elektronických zdrojů všeho druhu, který je vytyčený od r. 2015, stejně jako inovovaný akviziční model knihovny. Knihovna k tomu přikročila po zjištění, že se zdvojnásobily oproti letům předchozím požadavky na e-tituly, a to na dvojnásobek během jednoho roku. Komentovala rovněž vlastnosti předplacených titulů, které s sebou kupříkladu nesou nutnost přepracovávat a dopracovávat katalogizační záznamy zasílané prodávající agenturou. Svoje workflow knihovna komunikuje přes wiki http://cs.wikipedia.org/wiki/Wiki, což se nám jeví jako velice operativní nástroj pro sdílení postupů. Zcela nově začaly nabývat na významu e-knihy publikované v Open Access. Zachytili jsme rovněž poznámku o trendu e-výukových materiálů na fakultách a pořádání e-book workshops.
Posléze nás paní Leena Nordman provedla po celé budově a všech patrech této pozoruhodné budovy a mohli jsme tak vidět opět technicky skvěle vybavenou finskou knihovnu, kde je samoobslužná výpůjčka i vracení knih samozřejmé a knihovníci slouží jako research librarians. Jak sdělila paní Nordman, většina z nich má vzdělání nejprve z oboru (např. právo, medicína apod.), pak si dostudovává knihovnictví. Tím se stávají velice platnými partnery pro studenty i akademiky. Angličtina jako druhý jazyk (či třetí, po švédštině) je zcela samozřejmá, všichni zaměstnanci knihovny ji ovládají dokonale a je všudypřítomná na všech informačních tabulích a popiscích v knihovnách. Opět vystoupil na povrch akcent na angličtinu a nejlépe dvouoborové vysokoškolské vzdělání v knihovně, takže strategie přijímat do Knihovny UP co nejvíce vysokoškolsky vzdělané knihovní-ky/knihovnice se zde potvrdila.
•	Čtvrtek 6. 11. 2014
Jedna z nejdůležitějších schůzek se uskutečnila v oddělení National Library Network Services. Knihovnictví Finska totiž komplexně a silně podporuje Ministry of Culture and Education. Proto Finsko pracuje již 6 let na velkorysém a ve světě ojedinělém projektu jednotného celonárodního katalogu a sdružuje v něm katalogy finských knihoven, muzeí a archívů: https://www.finna.fi/?lng=en-gb. 
Vedoucí analytiků, pan Erkki Tolonen, a jeho dva IT kolegové nás informovali o průběhu projektu a prací. Upgrady prostředí finna.fi probíhají minimálně 1x ročně a Národní knihovna školí na novinky každý půlrok všechny zástupce z knihoven, které se tohoto projektu ve Finsku účastní.

Paní Heli Kautonen, Head of Services, Library Network Services v National Library of Finland, nám zodpověděla svou prezentací i posléze v živé diskuzi, jaké jsou zkušenosti ohledně spolupráce s finskými knihovnami a jejich připojování do společného katalogu a sdílení záznamů, když pracují ve zcela jiném prostředí a mají jiné cíle a záměry, než zdánlivě sleduje National Library of Finland. Hlavní otázkou bylo, jak celý finský systém spolupráce knihoven pod jednou hlavičkou uspokojuje uživatele a jak knihovníky. Paní Heli Kautonen se krátce dotkla historie, kde tato myšlenka vznikla, byl to konec 90. let ve Finsku a velká celonárodní debata, která posléze vyústila a dovršila se projektem finančně i metodicky podporovaným z ministerstva. Jednotlivé finské knihovny jsou velice podporované z centra a hlavní důraz je kladený na otevřenou a častou komunikaci a spolupráci. Vzájemnou komunikaci jako základ veškeré každodenní práce zdůraznila ve své prezentaci i paní Kristiina Hormia-Poutanen, ředitelka Library Network Services, National Library of Finland, stejně jako respekt k odlišným potřebám jednotlivých participantů. Blíže nás seznámila s filozofií vytváření jednotlivých odborných skupin a delegováním jejich členů tak, aby ona finská síť spolupráce fungovala co nejlépe a co nejvíc transparentně a mohla tak přesahovat i do mezinárodních struktur.

•	Pátek 7. 11. 2014
Ve čtvrtek večer jsme se přepravili do Vaasy, abychom v pátek mohli navštívit paní Maritu Ahola, vedoucí Customer Services a Deputy Director v Tritonia Academic Library. Pozvání od ní obdržela H. Sedláčková v minulém roce na konferenci LIBER, po zjištění, že naše knihovny jsou si velmi podobné a blízké jak typem a velikostí, tak svými službami pro své klienty. Paní Marita Ahola nám jako všichni Finové v připravené prezentaci představila svou knihovnu, svou práci, rozpočet, strategie vývoje, historii, personální politiku, mzdovou politiku. H. Sedláčková pak ve zkratce oplatila informacemi o Knihovně Univerzity Palackého. Ředitelka knihovny, paní Raija Löytölä, nás pak společně s paní Maritou Ahola provedly další z krásných designových knihoven Finska. Je umístěna v univerzitním kampusu, který je podle Wikipedie jedním z nejkrásnějších ve Finsku, stojí totiž na břehu Botnického zálivu a výhledy z plně proskleného průčelí jsou úchvatné nejen pro nás, ale hlavně pro návštěvníky, klienty a studující, kteří studují a mají před sebou obraz moře za okny. Paní Marita i Raija nás přivítaly a prováděly tak srdečně celou knihovnou, že se návštěva protáhla přes původně plánovaný čas až do odpoledních hodin.
Pochopitelně obě obdržely srdečné pozvání do České republiky a do Knihovny UP. Navázání úzké spolupráce s institucí KUP tak podobnou v mnoha ohledech, se stejnou kategorií klientů, bude hlavním cílem tohoto v Mnichově navázaného a ve Vaase utvrzeného profesního i osobního přátelství.

Závěr 
Odvezli jsme si spoustu zážitků osobních a hlavně profesionálních. Získali jsme přátelské a srdečné kontakty, obdrželi pozvání k dalším návštěvám. Všichni se s námi otevřeně podělili o svůj čas, své zkušenosti, poznatky, profesní stav poznání, o situaci ve svých knihovnách i ve finském knihovnictví jako celku. Bylo znát, jak velmi jsou otevření a zvyklí komunikovat na všech úrovních poznání.
Finské knihovnictví se tak pro nás stalo až nečekanou inspirací a vzorem – jak poskytovat naše služby a jak komunikovat z pozice mezinárodního kontextu a opustit ono hledisko nejvýše národního prostředí a posunout se ke spolupráci a vzájemné pomoci v globálním světě 21. století. Finské knihovnictví má velký přesah přes svou národní základnu, jistě i díky dvojjazyčnému finsko-švédskému prostředí, nehledě na perfektní znalost angličtiny a místy rovněž ruštiny. Z toho pro nás jednoznačně vyplývá nutnost posunout úroveň naší angličtiny – myšleno angličtiny našich zaměstnanců na všech úrovních – a schopnosti a připravenosti kdykoliv prezentovat svůj úsek práce v angličtině, tím směrem, jak nám bravurně předváděli pět dnů všichni naši finští kolegové.

V Olomouci dne 28. 11. 2014					Helena Sedláčková